Ha основу члана 28. и 121. Статута Православног богословског факултета, Наставно-научно веће на седници одржаној 30.10. 2008. године, донело је
ПРАВИЛНИК О АКАДЕМСКИМ СТУДИЈАМА ТРЕЋЕГ СТЕПЕНА
Члан 1.
Овим Правилником ближе се уређује организација и извођење трећег степена академских студија (у даљем тексту докторске студије), услови уписа, правила студирања, докторска дисертација и друга питања везана за наставу на Православном богословском факултету (у даљем тексту: Факултет).
Члан 2.
Докторске студије трају три године. У прву годину докторских студија може се уписати:
•	лице које има завршене дипломске академске студије – master из области теологије, са најмање 300 бодова и општом просечном оценом  најмање 8 /осам/ на основним академским студијама и дипломским академским студијама или најмање 5 објављених теолошки релевантних студија у часописима од националног и међународног значаја;
•	лице које има академски степен магистра теолошких наука;
•	лице које нема завршене одговарајуће студије уз полагање диференцијалног испита.
	
Члан 3.
Упис на студијске програме из члана 2. овог правилника врши се на начин и по поступку прописаним конкурсом који расписује Факултет, у складу са Законом.
Редослед кандидата за упис у прву годину студија утврђује се на основу опште просечне оцене остварене на претходно завршеним студијама и резултата постигнутог на пријемном испиту, односно испиту за проверу склоности и способности, уколико се такав испит организује.
Општим актом Универзитета, односно факултета могу се прописати и друга мерила за утврђивање редоследа кандидата.
Право на упис стиче кандидат који је рангиран у оквиру утврђеног броја студената.
Члан 4.
Студент последипломских магистарских студија, уписан по прописима који су важили до ступања на снагу Закона, може у току студија прећи на студијски програм докторских студија, у оквиру истих или сродних области студија, под условима које прописује Наставно-научно веће Факултета.
Ово право из остварује се на лични захтев студента.
Члан 5.
Докторске студије на Факултету организују се и остварују на основу одобрених, односно акредитованих студијских програма, у складу са Законом о високом образовању, Статутом Универзитета и Статутом Факултета.
Члан 6.
Студијски програм утврђује Наставно-научно веће на предлог катедара, група и Већа за докторске студије, а доноси Сенат Универзитета.

Члан 7.
Ha Факултету може да се стекне докторат наука из области за које је факултет матичан, а то су: 
•	теолошке науке
•	библијско-патристичка филологија
•	хришћанска философија
•	историја цркве (као теолошка дисциплина).
Члан 8.
Веће докторских студија чине наставници Православног богословског факултета који учествују у извођењу наставе на овим студијама. Веће бира председника Већа докторских студија.
За сваку академску годину Веће докторских студија потврђује планове и програме извођења наставе за сваки семестар.
Члан 9.
Докторске студије на Православном богословском факултету трају три године.
Максимално трајање докторских студија је 6 година.
Члан 10.
Настава се изводи у облику предавања, консултација, израде самосталних радова, испита и израде докторске дисертације.
Члан 11.
Студијски програм докторских студија теологије структурисан је тако да студент током сваког од прва три семестра похађа наставу из изборних предмета. На почетку студија, а у зависности од интересовања, студент се, уз консултације са Првим ментором (кога бира студент), опредељује које ће предмете похађати (у првом и другом семестру бира два, а у трећем семестру један предмет (сви предмети носе по 15 ЕСПБ, а самостални истраживачки рад такође15 ЕСПБ у трећем семестру). Студијским програмом може бити предвиђена могућност избора предмета са других факултета, уз претходну сагласност ментора и Већа за докторске студије. Испити се полажу пред трочланом Комисијом коју одређује Веће докторских студија. 
Четврти, пети и шести семестар намењени су изради докторске дисертације. Наставна активност студента изражена кроз часове студијског истраживачког програма (СИР) подразумева редовне консултације са ментором током којих се студент оспособљава за примену стечених знања и методолошких поступака у самосталном научно-истраживачком раду, за успешно уочавање и дефинисање научних проблема и њихово решавање, за самостално писање научних студија и израду докторске дисертације.
Члан 12.
Кандидат предлаже тему докторске дисертације почетком трећег семестра. Наставно-научно веће на предлог Већа за докторске студије формира Комисију за одобрење теме. Комисија има три члана из редова наставника и подноси извештај у року од 30 дана.
Наставно-научно веће оцењује научну заснованост теме предложене дисертације и доставља је Већу групације друштвено-хуманистичких наука Универзитета на сагласност.
На захтев кандидата, Наставно-научно веће одређује ментора кандидату из редова наставника факултета.
Наставно-научно веће може предложити за члана комисије и наставника који није у радном односу на Факултету, из Србије или иностранства. Уколико инострани члан комисије не влада српским језиком, кандидат је дужан да текст докторске дисертације уради двојезично (на српском и страном језику којим влада инострани члан комисије).
Члан 13
У трећем семестру кандидат, пред изабраном Комисијом, брани пријаву докторске теме, а у четвртом и петом семестру по део радне верзије дисертације, а по завршетку шестог семестра целу дисертацију. Успешна одбрана сваки пут носи 15 ЕСПБ бодова. 
Комисија (3-5 чланова) је састављена из редова наставника са уписаног студијског програма. Сваки заинтересовани наставник или сарадник на Факултету има право присуства одбрани и постављања питања кандидату.
Ментор не улази у састав Комисије, али треба да буде присутан током одбране пријаве теме (у трећем) и радних верзија дисертације (у четвртом и петом семестру), и има право да поставља питања и учествује у дискусији. 
У току треће године студија, Наставно-научно веће, на предлог матичне катедре, одређује Другог ментора из редова наставника (то може бити исти који је био Први), који ће пратити рад студента.
Члан 14.
Са положеним испитима на докторским студијама и одбрањеном пријавом докторске теме студент докторских студија стиче статус докторанда и право да настави са израдом докторске дисертације. По одбрањеним деловима радних верзија дисертације докторанд предаје њену завршну верзију.
Наставно-научно веће, на предлог Већа за докторске студије, формира Комисију за преглед и оцену завршене дисертације. Комисија се састоји од најмање три наставника, или научна радника одговарајућег звања, од којих је најмање један ван редовног састава Факултета.
У случају повећања број чланова комисије обавезно је непаран. 

Члан 15.
Дисертација мора бити резултат истраживања која доприносе новим сазнањима унутар истраживачке области.
Овако теоријски и методолошки заснована докторска дисертација такође:
•	илуструје стање науке у тој области;
•	садржи теолошки релевантне закључке;
•	наводи актуелну библиографију из дате области.
Члан 16.
Комисија подноси Наставно-научном већу извештај са мишљењем о докторској дисертацији у року од 60 дана од дана предаје дисертације.
Дисертацију и реферат Комисије о дисертацији, Факултет ставља на увид јавности најмање 30 дана. По истеку овог рока, Наставно-научно веће Факултета разматра извештај комисије. Уколико одлучи да су испуњени услови за одбрану дисертације Научно-наставно веће извештај комисије подноси Већу научне области друштвено-хуманистичких наука Универзитета на сагласност.
По добијању сагласности Већа Универзитете, Научно-наставно веће бира Комисију  за одбрану (од 5 чланова) у којој је најмање један члан ван редовног састава Факултета, и одређује председника Комисије. Ментор не може бити председник Комисије. Комисија у договору са докторандом одређује дан одбране. 
Факултет објављује време и место одбране дисертације у средствима јавног информисања. 

Члан 17.
Наставно-научно веће, на захтев кандидата, може одобрити продужење рока за одбрану докторске дисертације, у случајевима предвиђеним чланом 45. Статута Факултета и 88. Статута Универзитета у Београду који су спречили кандидата да одбрани докторску дисертацију у прописаном року. 
Члан 18.
Чин одбране докторске дисертације јаван је и одвија се пред Комисијом којом руководи председник.
Чин одбране докторске дисертације састоји од докторандовог експозеа и расправе о резултатима рада. 
Комисија, након већања, већином гласова утврђује резултат јавне одбране („одбранио докторску дисертацију" или „није одбранио докторску дисертацију") и доноси одлуку.
Записник о јавној одбрани дисертације потписују сви чланови комисије који учествују у одбрани; члан комисије може у записнику издвојити своје мишљење.
Докторска дисертација која није одбрањена не може се поново бранити.
Члан 19.
Докторанд који је одбранио дисертацију стиче научни степен доктора теологије.
Документацију потребну за промоцију Факултет доставља Универзитету. Промоцијом докторанд званично стиче научни степен доктора наука.
О одбрањеној дисертацији издаје се диплома. Диплому потписом оверавају декан Факултета и ректор Универзитета.
Члан 20.
На писано образложени приговор појединца или установе да одбрањени рад, односно докторска дисертација, није оригиналан научни рад, Наставно-научно веће образује комисију од пет чланова, од којих два изван редовног састава Факултета, која утврђује чињенично стање, изводи доказе и о томе подноси извештај Наставно-научном већу. Веће доноси одговарајућу одлуку на основу извештаја и расправе.
Одлука се доставља подносиоцу приговора. 
Одлука о поништењу доставља се министру просвете ради оглашавања ништавости докторске дисертације.
Члан 21.
Факултет је дужан да води евиденцију о оцењивању и напредовању студента и да води регистар пријављених и одбрањених докторских дисертација.
Члан 22.
Одредбе овог Правилника примењују се на студенте који су уписани на студијске програм докторских студија који се реализују на Факултету према одредбама Закона о високом образовању.
Члан 23.
Овај Правилник ступа на снагу осмог дана од дана  објављивања на огласној табли  и/или интерном електронском огласнику Факултета.

.	ДЕКАН ФАКУЛТЕТА

   Проф. др Иринеј Буловић
	
Овај Правилник је објављен на огласној табли Факултета и/или на интерном електронском огласнику дана  __________. године и ступио је на снагу ____________. годинe